Etter mange år med framskritt for jenter og kvinners rettigheter globalt opplever verden en tilbakegang i utviklingen. – Bestemødre frykter nå at deres barnebarn vil ha færre rettigheter enn de selv hadde, sier Anne Grete Larsen, seniorrådgiver i Kirkens Nødhjelp.
Med tilbakeslag mot kvinners rettigheter internasjonalt som et mørkt bakteppe, har Kirkens Nødhjelp skrevet en rapport om arbeidet mot kjønnsbasert vold. Rapporten viser en økning i kjønnsbasert vold og at kvinners og jenters rettigheter er under press. Samtidig forteller rapportens eksempler om håp, motstandskraft og realisering av rettigheter.
– Etter flere tiår med framgang i arbeidet med kjønnsbasert vold og seksuell og reproduktiv helse og rettigheter i mange land ser vi nå en tilbakegang og er svært bekymret for jenter og kvinners rettigheter, sier Anne-Grete Larsen.
Hun leder organisasjonens arbeid med internasjonale kirkelige aktører og jobber med menneskerettigheter og internasjonal utvikling. Larsen har vært med på å skrive rapporten om Kirkens Nødhjelps arbeid med kjønnsbasert vold og seksuell og reproduktiv helse.
– Kirkens Nødhjelp jobber med kjønnsbasert vold i rundt 20 land. Vårt mål er at ingen jenter og kvinner skal oppleve kjønnsbasert vold. For å oppnå dette samarbeider vi blant annet med myndigheter, ledere i lokalsamfunn og religiøse aktører, forteller Larsen.
Kjønnsbasert vold er et av de mest utbredte menneskerettighetsbruddene i verden. Eksempler på kjønnsbasert vold kan være barneekteskap, kjønnslemlestelse, seksualisert vold eller vold i relasjoner. FN anslår at en av tre jenter vil oppleve kjønnsbasert vold i løpet av livet.
– Vi arbeider mot kjønnsbasert vold fordi det er helt avgjørende for likestilling og utvikling, og fordi kjønnsbasert vold øker i kriger og konflikt, og forverrer situasjonen for de som rammes, sier Larsen. Eksempler på dette er Kirkens Nødhjelps arbeid for å få en slutt på kjønnslemlestelse av jenter og kvinner i Etiopia. Her har vi blant annet jobbet med religiøse ledere for å få lokalsamfunn til å forstå at kjønnslemlestelse er en skadelig praksis som må ta slutt.
Larsen forteller at vi nå ser en global trend hvor kvinner får færre rettigheter, og kjønnsbasert vold øker.
– En av årsakene til dette er covid-19-pandemien, da mange jenter og kvinner ikke kunne gå på skole og arbeid, og ble utsatt for kjønnsbasert vold hjemme. En annen årsak er at konflikter og kriger i verden har økt, og at seksualisert vold blant annet blir brukt som våpen i krig, forteller Larsen.
I krigen i Sudan har det blant annet blitt rapportert at et stort antall kvinner har blitt utsatt for voldtekt og andre former for seksuell vold i den pågående krigen i landet. Afghanistan er et annet eksempel på et land hvor tilfeller av kjønnsbasert vold har økt. Siden Taliban tok makten i landet i 2021, har de innført 50 bestemmelser som undertrykker jenter og kvinners rettigheter.
Seksuell og reproduktiv helse og rettigheter handler om retten til å bestemme over sin egen kropp og seksualitet. Blant annet handler dette om trygge fødsler og svangerskap, om familieplanlegging, prevensjon og trygge aborter.
– I mange av landene vi arbeider i, står mange jenter i fare for å bli gravide før kroppen er fullt utviklet, blant annet som følge av barneekteskap. Et viktig mål for oss er å redusere mødredødeligheten globalt. Vi har derfor stort fokus på seksualundervisning og familieplanlegging. Vi har blant annet utviklet egne digitale toolkit, som er tilpasset ulike aldersgrupper, og blir brukt i undervisningen, sier Larsen.
En annen viktig del av dette arbeidet er å sette fokus på at jenter og kvinner skal ha en verdig menstruasjon. I mange av landene vi arbeider i, blir jenter og kvinner diskriminert når de har mensen, og får for eksempel ikke gå på skolen. «Period with dignity» er en global kampanje Kirkens Nødhjelp har vært med på, som har som mål å bryte tabuene rundt mensen og gi jenter og kvinner en verdig menstruasjon.
Neste år er det 30 år siden FNs kvinnekonferanse i Beijing. Konferansen var et betydningsfullt vendepunkt for likestilling, og en handlingsplan for å sikre kvinners rettigheter ble vedtatt av 189 land. Siden den gangen har det vært møter hvert femte år for å evaluere arbeidet med handlingsplanen, og i 2025 finner det neste møtet sted.
– Nå ser vi en tilbakegang i denne viktige kampen, og det er svært bekymringsverdig. Bestemødre frykter nå at deres barnebarn vil ha færre rettigheter enn de selv hadde. Det kan vi ikke godta. Norge har allerede spilt en viktig rolle for jenter og kvinners rettigheter. Det som blir viktig i tiden framover, er at Norge fortsetter å pushe på for å fremme jenter og kvinners rettigheter, sier Larsen.
Publisert: